Szerelnek és kísérleteket végeznek a kínai űrhajósok űrsétáik során
A Tienkung (Mennyei palota) nevű űrállomásnak még csak a központi modulja, a Tienhon (Mennyei harmónia) kering a Föld körül. A két hete ott tartózkodó három űrhajós közül ketten tették meg az első sétát. Korábbi közlések szerint a vasárnapin kívül még egyet fognak teljesíteni. A séták során egyebek között telepítenek egy szivattyúrendszert, űrkutatási és technológiai kísérleteket végeznek el.
A CCTV állami tévé beszámolója szerint a vasárnapi sétán egy olyan robotkar beszerelését és beállításait végzik el, amelyet az űrállomás további részeinek csatlakoztatásához használnak majd. Az űrhajósok egyike, Liu Po-ming már másodszor vesz részt űrsétán. 2008-ban ugyanis a Sencsou-7 misszió tagjaként másodmagával 20 percen át tartózkodott az űrben, Kína legelső űrsétáját megtéve.
![Megtették első űrsétájukat a kínai űrállomáson tartózkodó kínai űrhajósok Kinai Urhajosok Urseta](http://contextus.hu/wp-content/uploads/2021/07/kinai-urhajos-urseta.jpeg)
A három asztronautát szállító Sencsou-12 űrhajót június 17-én bocsátották fel a kiépítés alatt álló kínai űrállomásra, ahol a tervek szerint három hónapot tölt el a csapat. Ez a kínai űrkutatás történetének eddigi leghosszabb útja lesz. 2016-ban a Sencsou-11 űrhajó legénysége 33 napot töltött az űrben. Missziójuk a harmadik a 11-ből, amelynek során a tervek szerint a jövő év végéig kiépül az állomás.
Kína már hét alkalommal küldött embert az űrbe
A háromfős legénység elsődleges feladata különböző tesztek elvégzése az állomás működésének ellenőrzésére. Egyebek mellett az újrahasznosító- és létfenntartó rendszerek, a robotkar, valamint a hulladékkezelési lehetőségek tesztelésével vannak megbízva.
Az állomás központi elemét április 29-én bocsátották fel, további két elemet pedig jövőre terveznek felküldeni. Korábbi beszámolók szerint az állomást 15 évig akarják üzemeltetni, és egyhuzamban akár hat hónapig tartózkodhat rajta egy-egy legénység. Kína immár hetedszer küldött embert az űrbe, a legutóbb öt évvel ezelőtt.
A kínai űrprogram eddigi legösszetettebb projektjének a tavaly év végén befejeződött Csang’o-5 űrszonda misszióját tekinthetjük, amely 44 év után hozott kőzetmintát a Hold felszínéről.
A Solar Orbiter űrszonda rögzítette a Nap koronakidobódásait
A Solar Orbiter adatait egyelőre elemzik.